Teoristudie


 * TEORISTUDIE**

I det følgende skal vi ta for oss noen læringsteorier som har betydning for vårt valg av emne, nemlig wiki. Først vil vi gå inn på særtrekkene ved noen av teoriene generelt, for deretter å knytte disse opp mot vårt emne spesielt.

Det finnes en hel rekke ulike læringsteorier som har ganske så ulike retninger og fokus. Grovt sett kan man likevel dele disse inn i tre hovedretninger, nemlig behavioristisk læringsteori, kognitivistisk læringstori og sosiokulturell læringsteori.

BEHAVIORISME Læring fra et behavioristisk perspektiv oppstår ved at man tilfører stimuli og derav får en respons, såkalt betingingslæring. Belønning og straff er viktige virkemidler i denne sammenheng. Eleven blir i behaviorismen framstilt som en passiver mottaker av lærdom. Denne måten å se læring på gjør på sett og vis mennesket til et primitivt vesen som lærer kun ut fra ytre motivasjon i form av belønning og straff. I det norske utdanningssystemet er det behavioristiske synet fortsatt svært aktuelt. Kateterundervisning er vanlig, i alle fall fra ungdomsskolen og oppover utdanningssystemet, og i større og større grad dess lenger opp i systemet en kommer. Barneskolen er nok kommet lengst i forhold til å bevege seg bort fra det behavioristiske synet. Her gjør andre pedagogiske retninger seg vel så mye gjeldende.

KOGNITIVISME/KONSTRUKTIVISME

Kognitivisme og konstruktivisme omtales her i sammenheng. Strengt tatt er konstruktivismen en del av kognitivismen, men disse læringssynene har såpass mye til felles at i denne sammenhengen er det naturlig å slå dem sammen.

Kognitivistisk læringsteori oppfatter læring som omstrukturering av individets måte å oppfatte på. Gjennom assimilasjon og akkomodasjon endres de kognitive skjemaene. Assimilasjon handler om at kjent kunnskap finner sin plass i eksisterende kognitive skjema, mens akkomodasjon handler om at eksisterende skjema omdannes, slik at ny læring finner sted. Menneskers trang til likevekt er drivkraften for læring. Ny læring skjer når de kognitive skjemaene en har ikke blir tilstrekkelige for å forklare virkeligheten. Læring kan dessuten ikke uten videre overføres direkte fra en person til en annen, den må derimot internaliseres og konstrueres på nytt i det enkelte individ. Dette står da i kontrast til behaviorismen, hvor en forenklet kan si at læring skjer ved at for eksempel læreren «fyller» opp eleven med kunnskap, som man fyller opp en flaske med vann. Metaforen beskriver da også problemet med at elevene har ulike forutsetninger for å lære, som da representeres av flaskehalsen. En annen ting som skiller behaviorismen fra kognitivismen er at i behaviorismen er motivasjonen for læring ytre betinget, i form av belønning eller straff, mens i kognitivismen ligger motivasjonen for læring i individet selv, altså indre motivasjon.

Sentralt i konstruktivismen står elevens evne til å konstruere ny kunnskap ut fra den kunnskapen eleven allerede sitter inn med. Eleven går gjennom såkalte assimilasjons –og akkomodasjonsprosesser. I konstruktivismen er konteksten rundt læringssituasjonen avgjørende. Læring skjer ikke i et vakuum, og læringsutbyttet vil variere alt etter hvilken situasjon eleven befinner seg i. Læring er en aktiv prosess som stadig skapes på nytt i nye sammenhenger.

SOSIOKULTURELL LÆRINGSTEORI I forlengelsen av kognitivismen har såkalte sosiokulturelle læringsteorier oppstått. Denne retningen har mange fellestrekk med konstruktivismen, men det sentrale her er at læring oppstår i samspill mellom mennesker. I dette samspillet blir det lagt særlig vekt på språk. Alle mennesker er, ifølge teorien, disponert for å kommunisere med andre mennesker.

Det er i lys av denne læringsteorien vi først og fremst har sett potensialet til wikiteknologien i klasserommet. Elevene må

For å gi en meget kort sammendrag av disse tre læringsteoriene kan en si at behaviorismen er lærersentrert, konstruktivismen er individsentrert, mens i sosiokulterelle læringsteorier er fokuset først og fremst på det kollektive samspillet.

CSCL – Computer Supported Collaborative Learning er et begrep som er tett knyttet opp mot konstruktivistisk læringsteori. Collaborative learning er definert som en gruppes arbeid mot et felles mål. Vygotskys sosiokulturelle læringsteori vektlegger at læring oppstår i vårt samfunn eller kultur og at individers kognitive vekst først og fremst skjer i samhandling med andre mennesker. Dette står da i motsetning til tradisjonell konstruktivisme, hvor individets kognitive vekst skjer i individet selv, uavhengig av samhandling med andre.