Gjennomføring+av+prosjektet


 * Gjennomføring **


 * Introduksjon av prosjektet:**

Vi hadde på forhånd opprettet to wikier, rorosskole-samfunnsfag og rorosskolenorsk gjennom verktøyet wikispaces. ([|www.wikispaces.com]) Dette er et gratis verktøy som eies og drives av selskapet Tangiens. Siden våre wikier er i forbindelse med et skoleprosjekt, så søkte vi om å få reklamefrie ”spaces”, noe vi fikk innvilget.

Alle elevene (22 totalt) våre ble invitert til å delta gjennom e-post. Vi stilte som krav at de skulle opprette samme brukernavn som de har til nettverket vi har på skolen, slik at vi kunne se hvem som er hvem inne på wiki-området.

Våre wikier ligger åpne på nettet, tilgjengelig for alle, men det er bare medlemmene som har mulighet til å opprette sider og forandre eksisterende sider. Dette skiller wikispaces fra en del andre wikier, der alle i prinsippet kan opprette og redigere artikler.

Elevene fikk verktøyet presentert i fellesskap. De fikk innføring i hva en Wiki er, og hvilket formål prosjektet hadde. Dette ble gjort med en videosnutt fra youtube, som visualiserer wiki på en fin måte ([|http://www.youtube.com/watch?v=-dnL00TdmLY).] Elevene fikk en veldig kort innføring i de viktigste __knappene__ som brukes i verktøyet. Disse er: Grønn: Skrifttype, her definere blant annet hvilken ”heading” teksten skal ha. Blå: Knapp for å legge til eller fjerne linker. Gul: Denne knappen brukes til å sette inn bilder.
 * [[image:file:C:%5CDOCUME%7E1%5CBJRN%7E1%5CLOKALE%7E1%5CTemp%5Cmsohtml1%5C24%5Cclip_image002.jpg width="604" height="57"]] ||

De andre knappene ble bevisst ikke behandlet da elevene også utfordres til å utforske på egen hånd. Dette mener vi er forsvarlig da teksteditorens grensesnitt er bygd opp etter samme prinsipper som mange tekstbehandlingsprogrammer og noen epost-klienter. Dette gjør at brukerterskelen er forholdsvis lav.

Vi jobbet også med elevenes holdninger, slik at alle skulle forstå at prosjektet var et samarbeidsprosjekt for hele gruppa. Dette mener vi har verdi da elevene skal redigere eksisterende emner, og at de ikke misbruker andres bidrag i negativ retning i form av trakassering.

Elevene ble fortalt at utgangspunktet for prosjektet var i direkte tilknytting til faglærernes studium, og at vi ville finne ut om dette verktøyet ville gi en merverdi i forhold til den tradisjonelle undervisninga de er vant med. Vi nevnte også at dette prosjektet vil komme med på vitnemålet til hver enkelt elev, i henhold til krav om prosjekt, prosjektbeskrivelse og prosjektmål som skal være med på vitnemålet. I tillegg så kommer reelle kunnskapskapsmål, prosessmål og mål om sammensatte tekster.
 * Mål for prosjektet:**

Alle elevene fikk tildelt to emner fra fagene norsk og samfunnsfag, fire emner til sammen. I tillegg skulle de redigere minst ett av de andres bidrag i hvert av fagene. Hovedemner var forfattere og amerikanske stater. Se vedlegg (Oppgavetekst).
 * Oppgaven:**

Elevene fikk cirka 9 timer på skolen fordelt på to uker til å arbeide med temaet, i tillegg forventet vi at elevene skulle arbeide med prosjektet hjemme. På skolen har alle elever tilgang til bærbar pc med tilgang til internett.
 * Tidsforbruk:**

Elevene var svært motiverte og timen kom raskt i gang. Alle greide etter hvert å opprette sin egen side om sitt emne. Noen hadde behov for hjelp, og det fikk de av medelever eller lærer. Da opprettelsene av de tildelte emnene var på plass, så hadde noen elever behov for veiledning av lærer, noen syntes det var vanskelig å skrive innlegg med egne ord. Vi vil også nevne at noen elever i startfasen syntes det var gøy å utforske det for dem nye verktøyet ved å tulle. De publiserte morsomheter, og var åpenbart ikke klar over at vi lærerne kunne identifisere elevene ved hjelp av "history-funksjonen" umiddelbart. Dette viste seg å ha en preventiv virkning, og slike innlegg ble ikke gjentatt.
 * Prosess:**

Det kunne se ut som om noen elever var fristet til å kopiere innhold fra andre nettsteder. Derfor ble det arbeidet en del med holdningene til elevene, innholdet skulle være et selvstendig produkt. I denne sammenheng var det også viktig å repetere kildekritikk. Man kan ikke uten videre stole på den informasjonen en finner på nettet. Wikipedia, som var et naturlig startsted for mange elever, er ikke nødvendigvis en sikker kilde. Derfor begynte mange elever å søke etter alternative kilder for å bekrefte informasjonen de innhentet.

Mange elever ønsket å legge inn bilder på sine sider. Bruk av bilder kan være problematisk på grunn av opphavsretten, men èn elev løste dette ved å sende inn forespørsel til web-redaktøren i Aftenposten (se vedlegg.)

Det oppstod tekniske problemer underveis, skolens nettverk ”korket” seg og ingen kom seg videre verken på nett eller hjemmeområdet. Da ble det vanskelig for elevene å motivere seg, og tålmodigheten ble virkelig satt på prøve. To timer ble rammet av dette og elevene valgte da å jobbe med andre faglige oppgaver. Dette blir beskrevet senere i teoridelen.

Etter hvert som prosjektet var i gang, ble det stor etterspørsel fra elever i de andre ”klassene” om å få bli med og lage en wiki. De andre lærerne hadde også lyst til å bli med. Derfor ble prosjektet utvidet med resten av trinnet, totalt 61 elever fordelt på tre undervisningsgrupper. Vi måtte da gi en kort introduksjon til de andre faglærerne, organisere timeplan og presentere opplegget på samme måte som den første gruppen fikk.

Alle har vært inne på andres bidrag og redigert, de fleste har kun gjort relativt små forandringer, mens enkelte har gjort betydelige forandringer. Spesielt ble sidene til de som kom sent i gang mer utsatt. Dette førte faktisk til at de elevene fikk en vanskeligere oppgave, de måtte gå mer i dybden i temaet, noe de kanskje ikke ville ha gjort dersom utgangspunktet var ei blank side.
 * Redigere andres bidrag:**

Elevene får tilbakemeldinger på forskjellige måter. Èn type tilbakemelding er medelever som redigerer deres bidrag, mens en annen er den tilbakemeldingen de får fra faglærer. Fra faglærerne gis det tilbakemelding og veiledning kontinuerlig. Det kan være alt fra teknisk hjelp til faglig veiledning.
 * Vurdering**

Det er viktig å poengtere at vi anser prosessen i dette prosjektet for å være viktigere enn sluttresultatet. Derfor har vi heller ikke gitt karakter ved prosjektets slutt. Vi har heller prioritert å gi elevene veiledning og konstruktiv respons underveis. Vi kommer nærmere tilbake til aspekter ved formativ og summativ vurdering senere i oppgaven.

HER FLETTES TEORI (MATTIS) INN (SOSIO MM)

=TEORIDEL=


 * MAKVISE**

Et kjent pedagogisk prinsipp for krav til god undervisning er MAKVISE, det er en oversikt som gir den enkelte lærer flere gode knagger til hjelp i undervisningsopplegget. Ved å fylle ut punkter under de enkelte bokstaver får man en liten oversikt over kvaliteten av undervisningsopplegget. Det er nødvendigvis ikke en absolutt formel for å finne idealmetoden til alle elever, men modellen kan gi en pekepinn. Bokstavene står for krav om motivasjon, aktivitet, konkretisering, variasjon, individualisering, samarbeid og evaluering.

Her gir en kort oversikt over de punktene vi mener passer inn i modellen i forhold til vårt prosjekt. · Elevene skal publisere et ”produkt” (aldri endelig produkt.) · Elevene må samarbeide · Elevene må utforske et nytt verktøy. · Opplegget gir rom for kreativitet. || · Elevene har mulighet til å skrive, tegne, lage lydfiler osv. · Elevene produserer et bidrag || · Elevene har fått konkret oppgaveformulering. || · Sterke elever vil strekke seg || · Produktet er felles mål, skape felles eiendomsforhold. || · Tilbakemelding fra elever underveis. · Prosessen er viktig å se på underveis. · Hvordan ble "sluttproduktet"? ||
 * Navn || Punkter ||
 * Motivasjon || · Elevene skal bruke ikt som verktøy, det er deres arena.
 * Aktivitet || · Elevene skal ”presentere” eget emne
 * Konkretisering || · Elevene har fått utdelt konkrete emner.
 * Variasjon || · Prosjektet er nytt, nye arbeidsmetoder. ||
 * Individualisering || · Hver enkelt elev har mulighet til å utfolde seg etter egne forutsetninger, enkelt å tilpasse.
 * Samarbeid || · Elevene vil samarbeide da de skal redigere andres bidrag.
 * Evaluering || · Respons

Flere av disse punktene vil bli drøftet mer utdypende senere


 * Den didaktiske relasjonsmodellen**

Bjarne Bjørndal og Sigmund Lieberg fra Universitet i Oslo har laget en modell som er med på å gi en analytisk analyse av et undervisningsopplegg sett fra et didaktisk perspektiv. Modellen skisseres ofte som en sekskantet figur der de ulike punktene henger sammen med hverandre.

Ut ifra prosjektet er det naturlig at vi tar utgangspunkt i noen av følgende punkter:
 * [[image:file:C:%5CDOCUME%7E1%5CBJRN%7E1%5CLOKALE%7E1%5CTemp%5Cmsohtml1%5C24%5Cclip_image004.gif width="408" height="271"]] ||

Forutsetninger || · Kunne bruke editoren · Jobbe selvstendig · Innhente informasjon · Kildekritikk · Bildebehandling || · Tilgang til internett · Tidsbruk · Terskel for brukervennlighet · Hvordan lærer elevene? · Kompetanse hos læreren || · Samarbeid · Digitale ferdigheter · Kunnskapsmål · Holdningsmål · Dele kunnskap med andre · Publisering || · Amerikanske stater, norske forfattere || Arbeidsmåter || · Variert · Bruk av pc · Elevene bruker ulike metoder for informasjonsinnhenting · || · Har vi nådd målene, merverdi? · Produktet || Vi vil ta et utvalg av nevnte punkter og kommentere de mer utfyllende opp mot analysemetoden, MAKVISE
 * Rammefaktorer || · Tilgang til pc
 * = Mål = || · Sammensatte tekster
 * = Innhold = || · Opprette wiki
 * Vurdering / evaluering || · Kontinuerlig kommunikasjon mellom lærer og elev.

Teoridel Motivasjon

Det er ingen tvil om at bruk av pc-er som arbeidsredskap er motiverende for mange elever. Mange som sliter med lese- og skrivevansker får også en ny giv da pc-er har mange hjelpefunksjoner som de ellers ikke har tilgjengelig. En annen fordel er at det layoutmessige blir likt for alle, uavhengig av håndskrift og lignende.

Flere muligheter som dette verktøyet gir, er for eksempel muligheten til bruk av multimediale funksjoner. Ved bruk av wiki vil film, lyd og bilder være de mest sentrale, men også bruk av egne tegninger og andre selvlagde mediale produkter.

Mange elever kjenner pc-verden godt, det er et naturlig fritidsverktøy for mange og i enkelte tilfeller er de mer eksperter enn læreren. Da pc som verktøy i 10. trinn er kjent for mange, vil det virke motiverende.

I motsetning til andre læringsmiljø, som for eksempel fronter, så er en wiki en åpen læringsarena, og ikke lukket.Det at produktet skal publiseres på nett, kan på mange måter virke motiverende. Det er ikke bare læreren som er mottaker, men også medelever og andre interesserte. Det vil kunne være med på å gi elevene en ekstra dytt i riktig retning. Det er likevel et moment som man ikke skal overse, og det er at enkelte elever kanskje vil føle seg utilstrekkelig og uthengt. Da vil det være naturlig å arbeide med holdningene til elevene, slik at alle skal føle seg mest mulig trygg.

Holdningsarbeid er også naturlig å nevne da elevene skal presentere et felles produkt ved prosjektets avslutning. At gruppa i fellesskap skal stå ansvarlig for innholdet i wikien vil kunne være motiverende. Alle for en, en for alle, er en holdning vi som faglærere ønsker å oppnå. Så det er naturlig at elever samarbeider med hverandre og med lærer. Dette kan være alt fra teknisk hjelp til faglig veiledning. Det fungerte i hovedsak med direkte veiledning i klasserom, men også kommunikasjon via fronter og msn har vært aktuelt.

Bruk av Wiki var for mange en ny arena, dette var med på å skape nysgjerrighet, og motivasjonen økte i takt med at de raskt fant ut av hvordan verktøyet var bygd opp.

Elevene har fått utdelt konkrete emner, og dermed reduseres elevnens muligheter til egne ønsker og valg. Vi har ment at i første omgang er det greit med litt styring fra lærer, vi ønsket at elevene ikke skulle bruke tid på finne emner, men heller komme fort i gang og lære seg verktøyet.

Neste gang vi skal arbeide med de samme elevene vil det virke mer motiverende for elevene å kunne velge egne emner selv. Dersom de får skrive om noe de interesserer seg for, vil det øke motivasjonen. Det vil jo også i tillegg øke elevmedvirkning, som ofte er et mål i seg selv. Når elevene har presentert sitt emne, så har de gjort det ut i fra egne forutsetninger, det stilles ingen spesifikke krav til innhold og kvalitet i utgangspunktet. Holder ikke emnet mål, så er det naturlig at andre vil kunne gå inn og redigere. Derfor mener vi at prosjektet tilpasses hver enkelt elevs forutsetninger. Likevel så ser vi at relativt svake elever fikk problemer med å vurdere de ulike kildene de har brukt. Noen brukte kun Wikipedia som kilde, dette bør man ikke gjøre uten annen form for kvalitetsikring. Hvem som helst kan legge inn innhold på Wikipedia. De ivrigste elevene klarte likevel å vurdere flere kilder, og troverdigheten til innholdet i deres egen wikiartikkel ble da bedre.

Vi har ikke gjort noen stor evaluering av prosessen med elevene i etterkant, den er i hovedsak basert på kommunikasjon underveis og oppsummering. Likevel vil produktet kunne si noe om innsatsen underveis. Her kan vi vurdere elevinnsats hos den enkelte ved å se på de ulike wikibidragene.

Vi kommer ikke utenom relasjonsmodellen i didaktikken.

Elevens forutsetninger er nevnt som et viktig punkt for å kunne vurdere metoden. Som tidligere påpekt er bruken av editoren en forutsetning. Vi ga elevene en kort innføring helt i starten av prosjektet, men de fleste kjente til prinsippene fra andre digitale verktøy. Knappene og dens egenskaper var lett gjenkjennelige for elevene. Har man dette på plass, så er oppgaven fullt gjennomførbar for alle elevene. Kvaliteten vil likevel være avhengig av andre faktorer. Dette kan for eksempel være elevens evner til å arbeide selvstendig. Uselvstendige elever ble likevel motivert til å arbeide da de på forhånd har fått konkretisert oppgaven ved å få tildelt emne. Andre faktorer som vil påvirke kvaliteten er elevenes tekniske ferdigheter. Ikke alle greier for eksempel å skalere og komprimere bilder, noe som er fordelaktig for å få til en brukervennlig artikkel. Også informasjonsinnhenting og kildekritiske ferdigheter er her avgjørende.

Den didaktiske relasjonsmodellen angir rammefaktorer som viktige elementer for å vurdere opplegget. Tilgang til pc-er med internett er i så måte helt avgjørende. I dagens skole begynner dette å komme på plass i de fleste skolene, og datamaskin i heimen er så å si blitt allemannseie på lik linje med mobiltelefon. Men ikke alle har datamaskin hjemme, noen få har ikke. Derfor så var det da viktig å gi de elevene muligheter til å benytte seg av dette verktøyet på skolen, og ikke bare i de timene man arbeidet med wiki. Elevene har to timer i uken de kan arbeide med det faget de vil. Elever uten tilgang til nett hjemme måtte da prioritere å arbeide med wiki, og heller gjøre andre oppgaver hjemme.

Mange elever ble frustrert da skolens elevnett brøt sammen. Å arbeide med wiki ble da veldig frustrerende, og lite hensiktmessig. Bare noen få elever kom inn på internett, og lasting av sider tok opp til flere minutter. Dette illustrerer at denne rammefaktoren kan velte hele opplegget dersom det ikke funger.

En annen faktor er brukerterskelen til verktøyet. Det var en overkommelig oppgave for alle elever. Et minus er at språket i verktøyet er engelsk, og dersom elever må prøve seg fram, vil det for noen bli en mer krevende prosess. Vil likevel nevne at flere elever kjenner igjen de engelske faguttrykkene lettere enn dersom de hadde stått på norsk. Ikke alle oversettinger er optimale, selv om vi i den siste tiden har fått en mer standardisert oversetting.

Det er også av betydning hvilken kompetanse læreren har. En lærer som ikke føler seg trygg på bruk av denne typen verktøy, vil ikke kunne gi effektiv veiledning til elevene. Men ofte er det muligheter til å bruke elever til hjelp.

Kunnskapsløftets mål er utgangspunktet for dette prosjektet, vi har sett på de ulike fagmålene i norsk og samfunnsfag. Disse står beskrevet slik:

Samfunnsfag - Grunnleggende ferdigheter i faget: ” Å kunne bruke digitale verktøy i samfunnsfag inneber å gjere berekningar, søkje etter informasjon, utforske nettstader, utøve kjeldekritikk og nettvett og velje ut relevant informasjon om faglege tema. Digitale ferdigheter vil òg seie å vere orientert om personvern og opphavsett, og kunne bruke og følgje reglar og normer som gjeld for internettbasert kommunikasjon. Å bruke digitale kommunikasjons- og samarbeidsreiskapar inneber å utarbeide, presentere og publisere eigne og felles multimediale produkt, kommunisere og samarbeide med elevar fra andre kulturar og land.” (Kunnskapsløfet s. 120)

Det er ingen tvil om at vi treffer ganske bra med mange av målsettingene i faget; vi utforsker nettsteder til å hente inn informasjon, vi utforsker nettsteder med andre egenskaper enn de tradisjonelle. Elevene må ta ansvar for kildebehandling, og elevene kommuniserer gjennom digitale verktøy, som for eksempel e-post.

Også i norskfaget treffer vi på en hel del mål: prosessorientert skriving, sammensatte tekster, forfatterskap, tverrfaglighet, publisering, sakprosa, opphavsrett med mer. Vi vil i dette prosjektet bare se på noen.

HER-> POS, sammensatte tekster, IKT som grunnleggende ferdighet, mm?

KONKLUSJON? Som nevnt er det ingen tvil om at vi greier å forsvare et slikt prosjekt, men det viktigste for oss denne gang er likevel prosessen, og hva elevene lærer. Både konkrete fagmål i hvert av fagene og selvfølgelig øke elevenes ferdigheter innenfor ikt. Innholdet i wikiene er faglige temaer, amerikanske delstater og norske forfattere i hovedsak.

Vi synes også det er viktig å vektlegge kunnskapsløftet generelle del, der det samarbeidende mennesket er spesifikt nevnt. Dette omtales slikt:

”Elevene må fra første dag i skolen – og stadig mer med økende alder – få plikter og gis ansvar. Ikke bare egen flid og fremgang, men også overfor andre elever og de øvrige medlemmer av skolefellesskapet.” (s. 16)

En fellesskapsfølelse innenfor gruppa anses som viktig både for sosial og faglig utvikling. Det at elevene står sammen om et produkt innbærer at alle vil få eiendomsforhold til produktet, og sannsynlig være med på å øke motivasjonen til å ta ansvar både til å produsere og redigere.

Ikke minst må vi også nevne bruk av sammensatte tekster som et av hovedmålene, det er også en grunntanke i kunnskapsløftet for å kunne bidra til å nå den femte grunnleggende ferdighet. Sammensatte tekster står beskrevet slik: ”lage sammensatte tekster med bilder, utsmykninger og varierte skrifttyper til en større helhet, manuelt og ved hjelp av digitale verktøy” ”bearbeide digitale tekster og drøfte virkningene” (Kunnskapsløftet s. 47)

I ”Kunnskapsløftet” regnes IKT nå som en av de grunnleggende ferdighetene elever i norsk skole skal tilegne seg og kunne bruke i alle fag.

En annen målsetting vi hadde for prosjektet kan defineres som delmål, disse er rene kunnskapsmål for fagene. Kort kan vi nevne at det er å lære om forfattere og amerikanske delstater. Innholdet i prosjektet går ut på å opprette en wiki, og produsere og publisere relevant fagstoff.

Arbeidsmetodene til elevene varierte, noen brukte kun pc til informasjonssøk, mens andre brukte mer kreative metoder til for eksempel kildeinnhenting. Skolebibliotek, kommunebiblioteket og fagbøker ble brukt til dette. Ellers så besto naturligvis det meste av arbeidet foran skjermen. Evalueringa er basert på kontinuerlig kommunikasjon mellom lærer og elev. Tilbakemeldingene er i utgangspunktet positive, elevene gir uttrykk at det har vært motiverende og læringsrikt. Dette er nok et inntrykk vi også sitter med, selv om vi vet at noen elever har tatt snarveien med direkte saksing fra andre nettsider.